ПРОГРАМНО-АПАРАТНИЙ КОМПЛЕКС КВАЛІФІКАЦІЙНОГО ОЦІНЮВАННЯ ТРЕНАЖЕРА ВЕРТОЛЬОТА Мі-171 - Andrienko, Oleksandr; Huchenko, Mykola; Zinchenko, Volodymyr; Zhorniak, Oleksandr (Технічні науки та технології, 2020)
Актуальність теми дослідження. Безпека польотів є актуальною практичною проблемою, від вирішення якої залежить майбутнє України, як транспортної держави. В результаті технічного прогресу авіаційна техніка стає все більш досконалою і надійною. Однак, постійно збільшується інтенсивність впливу на людину різноманітних несприятливих факторів, зокрема інформаційних перевантажень. Статистика свідчить, що до 80 % аварій та катастроф стається через помилки пілота. Причому, причиною біля 35 % з цих помилок є недостатня професійна підготовка, і ще близько 40 % помилок мають причиною недосвідченість екіпажу. Постановка проблеми. Для забезпечення можливості отримання підготовленим екіпажем відповідних офіційних документів про рівень професійної підготовки тренажер має бути сертифікований за національними та світовими вимогами, тобто має бути гарантована адекватність його пілотажних якостей відповідним якостям модельованого вертольота. Аналіз останніх досліджень і публікацій. Були розглянуті останні дослідження, принципи і підходи до кваліфікаційного оцінювання комплексних льотних тренажерів вертольотів згідно з вимогами ЄС (CS-FSTD(H)) та IKAO (Doc 9625). Виділення недосліджених раніше частин загальної проблеми. Інформаційна модель тренажера повинна якомога менше відрізнятися від інформаційної моделі реального вертольота. Відповідно, базисними компонентами тренажера є системи імітації, що забезпечують вплив на органи відчуттів екіпажу інформації для створення адекватної картини польоту, у тому числі: зір – система візуалізації, пілотажно-навігаційні прилади, тощо; слух – система імітації авіаційних шумів; вестибулярний апарат – система рухливості; тактильний канал – система завантаження важелів керування. Для забезпечення роботи комплексного льотного тренажера розроблено нелінійні математичні моделі динаміки вертольота, на основі модифікованого методу дискретних вихорів, які описують обтікання об’ємного компонування гвинтокрилого апарата і дозволяють моделювати політ у реальному масштабі часу на різних режимах, включаючи «закритичні». Постановка завдання. Перераховані системи формують інформаційну модель тренажера, яка повинна бути скоординована з рухом вертольота. Цю координацію забезпечує математична модель динаміки руху вертольота й моделі функціонування вказаних систем. Мета роботи. Аналіз процедури валідаційних випробувань тренажера. Виклад основного матеріалу. Керівництвом з критеріїв кваліфікаційного оцінювання тренажерних пристроїв імітації польоту [2] визначені наступні рівні адекватності: "N (None або Not Applicable)" - не вимагається; "G (Generic)" - базовий; "R (Representative)" - типовий; "S (Specific)" - високий. Зокрема, високий рівень адекватності S означає, що імітується вертоліт конкретного типу, а початкові і періодичні валідаційні оцінювання слід проводити на основі об’єктивного порівняння даних тренажера з затвердженими даними вертольота. Необхідно оцінювати характеристики FSTD, які мають важливе значення для підготовки, тестування та перевірки членів льотних екіпажів. Вони включають реакцію FSTD в поздовжньому і боковому напрямках руху; льотно-технічні характеристики при виконанні зльоту, в режимах висіння і переміщення, на етапах набору висоти, крейсерського польоту, зниження, заходу на посадку і посадки з працюючими двигунами і на режимі авторотації; при виконанні всепогодних польотів, а також перевірки систем управління; і, у разі необхідності, перевірки функцій, які виконуються на робочих місцях пілотів і інструктора. Для гарантії правильності функціонування оцінюється також робота систем імітації акселераційних, вібраційних, візуальних і звукових впливів. Валідаційними даними льотних випробувань вважаються льотно-технічні характеристики, характеристики стійкості і керованості та інші необхідні параметри, зареєстровані на вертольоті за допомогою тарованої системи накопичення даних, що має достатню роздільну здатність і експериментально доведену точність, що дозволяє сформувати набір відповідних параметрів, з якими можна порівняти аналогічні параметри FSTD. Висновки відповідно до статті. Наводиться алгоритм отримання висновку про результат проходження для одного з тестів.