Підвищення продуктивності обробки деталі корпус мортири - Євдокимов, Олександр; Колесник, Віталій; Довгополов, Андрій; Биков, Микола; Фесенко, Денис (Технічні науки та технології, 2025)
У дослідженні розглянуто підвищення продуктивності обробки деталі корпус мортири аерозольної системи АЕК-902 «Туча», що активно застосовується для маскування та підвищення бойової спроможності техніки та ав-тотранспорту, служить як допоміжний засіб для евакуації та як спосіб захисту від дронів. Методом автоматизо-ваного підбору виконано підбір ріжучого інструменту та продуктивних режимів різання для механічних токарних операцій, з використанням програмного забезпечення Sandvik ToolGuide, Walter GPS та Iscar Tool Advisor. Виконано порівняння отриманих режимів, розраховано продуктивність обробки методом розрахунку об’єму знятого матеріалу (MMR) та побудовано порівняльні графіки продуктивності. На основі отриманих даних розроблено рекомендації щодо вибору ріжучого інструменту та режимів обробки для конкретних токарних операцій. Для торцювання рекомендо-вано використання державки DSSNL 2525M 15 із пластинкою SNMG 15 06 16-PR, що забезпечує глибину різання 2 мм, подачу 0,707 мм/об і швидкість різання 279 м/хв. Для чорнового та чистового точіння оптимальним вибором є дер-жавка DCLNL 2525K 15 із пластинкою CNMG 15 04 16-PR 4425, з глибиною різання від 2,55 до 3,9 мм, подачею від 0,5 до 0,518 мм/об і швидкістю різання 173–279 м/хв. Для чорнового розточування рекомендовано державки C4-570-3C 40 173, A25T-SSKCL 12 із пластинками CCMT 12 04 12-PR 4425 і SCMT 12 04 12-PR 4335, що працюють на глибинах різання 1,96–2,54 мм, подачі 0,36–0,373 мм/об і швидкості різання 199–314 м/хв. Чистове розточування найкраще виконувати державкою HT30D-CY32 320-32 із пластинкою DCMT 11 T3 12-PM 4335, що забезпечує глибину різання 1 мм, подачу 0,16 мм/об і швидкість різання 195 м/хв. Отримані дані базуються на рекомендаціях програмного забез-печення і потребують подальшої експериментальної перевірки в умовах реального виробництва. Верифікація резуль-татів шляхом натурного експерименту дозволить оцінити відповідність розрахункових режимів фактичним показ-никам обробки, уточнити параметри та врахувати можливі відхилення. Це є актуальним напрямом подальших досліджень у сфері автоматизованого підбору інструменту та оптимізації процесів механічної обробки